Selleks, et leida probleemi ulatus on vajalik esmalt teada, kui palju ühte või teist tüüpi variante esineb. Teedest ülevaate saamiseks koostati kogu valda hõlmav andmemudel, mis sisaldas kõiki juurdepääse vajavaid objekte (elamuid) ning valla teid vastavalt nende omandikuuluvusele (riik, KOV, eraomanik) ja eeldatavale kasutajate arvule. Andmemudeli põhjal koostati kaardikihid ja tulemustabelid, mis võimaldasid välja selgitada, millised erateed on vajalik määrata avalikku kasutusse.

Töös kasutati valdavalt avalikest andmekogudest kättesaadavaid andmeid (Maa-ameti WMS/WFS kaarditeenus ja Eesti Teeregisti ruumiandmete kataloog). Lisaks kasutati Valga valla elukohtadega seotud andmestikke ning infot selle kohta, millised valla teed on seotud olemasolevate lepingutega (mis lepingutega täpselt) (vt joonis 4).

Esmalt selgitati välja, milline on konkreetse juhtumi suurus ja mõju. Kui elamualal ei ole otsest juurdepääsu riigimaanteele, siis tuleb leida kõige optimaalsem juurdepääs. Optimaalse juurdepääsu kriteeriumeid oli kaks: leida lühim tee ja leida kõige vähem kinnistuid läbiv tee.

|   |
|---|
||
|Joonis 4. Mudelis kasutatud andmekihid.|
Töö etapid (vt joonis 5):

1. Valla piirjoone abil eraldati kogu Eesti teedevõrgust uuritava haldusüksuse piiridesse jäävad teed.    
2. Teede andmestikku täiendati teeregistri alusdokumentide ja lepingute andmestiku abil teede avaliku kasutamise infoga.    
3. Uuritava haldusüksuse piirjoone abil eraldati valla katastriüksuse andmed.    
4. Viidi läbi katastri avaandmete töötlemine ehk eemaldati kattuvad alad ning täideti katastrite vahelised tühjad alad.    
5. Töödeldud valla katastriüksuse piiridega lõigati valla teed osadeks (teelõikudeks). Igale teelõigule lisati indeks ning info vastava katastriüksuse kohta.    
6. Tekkinud teelõikudest moodustati valla koguteedevõrk (graaf). Teedevõrk koosneb servadest (teelõigud) ja tippudest (teelõikude otspunktid). Servadele ja tippudele kanti info teede ja katastriüksuste kohta.    
7. Teostati omavahel seotud kohalike teede grupeerimine. Leiti kohalike teede väljumispunktid riigiteedele (põhi-, kõrval- ja tugimaanteedele).    
8. Valla piirjoone abil eraldati valla aadressiandmed. Kõik aadressid seoti kas samal kinnistul asuva lähima teelõiguga või selle puudumisel kõige lähema teelõiguga teedevõrgust. Igale teelõigule lisati eluruumide aadresside arv.    
9. Teelõikudele lisati info tee kasutamise lepingu olemasolu kohta.    
10. Arvutati teedegruppide kõikide teelõikude marsruudid teedegrupi väljumispunktideni ehk leiti iga teedevõrgu grupis asuva tipu (teelõigu otspunkti) jaoks kaugused teegrupi kõikide väljapääsu tippude jaoks. Arvutati kaugused väljapääsudeni ning kanti marsruudid ja kaugused servadele (teedevõrgu teelõikudele).    
11. Lähteülesande lahendamiseks vajalikud parameetrid teisendati ning kanti marsruudid teelõikudele.    
12. Pärast andmetöötlust viidi läbi marssruutide analüüs. Leiti kõikide eluruumide jaoks lühimad teed väljapääsupunktini. Mitme võimaliku väljapääsumarsruudi korral järjestati marsruudid teepikkuste järgi. Koostati tulemustabelid kõigi eraomanduses olevate teelõikude kohta lühimal väljapääsuteel, mida väljapääsupunktini jõudmiseks tuleb läbida. Samuti koostati tulemustabel katastriüksuste kohta, millel sellised teed asuvad. Lõpuks, koostati juhend.    
13. Koostatud andmemudel võimaldas välja selgitada välja avaliku huviga teed, mis on vajalikud juurdepääsu vajavate objektide teenindamiseks.    

| ![[teedevorgu_andmemudel.png]] |
| ------------------------------ |
**Figure 5.**  Teedevõrgustiku andmemudeli koostamise etapid.

Näide. See tuleks siduda tekstiga. Võimalik, et arusaadavuse huvides tuleks koostada mitu näidet.

| ![[teedegrupp_01.png]]                                                                                                                                                                                                                                                                                                                                          | ![[teedegrupp_02.png]]                                                                                                                                                                                                                                                                                       |
| --------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------- | ------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------ |
| Teede grupi jagamine lõikudeks vastavalt tee aluse maa omandivormile. Punasega markeeritud eraomandisse ja rohelisega riigi omandisse kuuluvad teelõigud. Punaste kolmnurkadega tähistatud juurdepääsu vajavad objektid (püsielanikega aadressid), kollasega riigiteed, tumehallide joontega katastriüksuste piirid, kollaste rombidega teede väljapääsupunktid | Teedegrupi probleemsed lõigud (punase taustaga) koos neid sisaldavate erakinnistutega (rohelisega). Punaste kolmnurkadega tähistatud juurdepääsu vajavad objektid (püsielanikega aadressid), kollaste rombidega väljapääsupunktid riigiteele, kollasega riigiteed, tumehalli joonega katastriüksuste piirid. |
**Figure 6.** Types of residential access.
