# Plokk: Uurimisküsimused ja Tulemused

*Koostatud: 2026-08-09 · Kaust: Doktoritöö/260809 - Valga*
*Alus: Valga aruanne (2023), artikli draft (250717), kirjanduse otsing, tööriista „Liiklusatlas" loogika (kood + juhendid + API)*

> See plokk on mõeldud artikli vastavate osade aluseks. Uurimisküsimused ja tulemused on sõnastatud nii, et need kajastavad nii Valga uuringu metoodikat kui ka tööriista (Liiklusatlas) tegelikku rakendusloogikat.

---

## Uurimisküsimused

### 1. Kuidas on juurdepääs tagatud?

Juurdepääsu tagatust hinnatakse **teedevõrgu struktuuri** kaudu, mitte üksikute teede kaupa:

- Kohalikest teedest moodustatakse **funktsionaalne võrgustik**, mille piirideks on riigimaanteed (põhi-, tugi- ja kõrvalmaanteed). Kohalike teede hulka arvatakse kõik maapiirkonna teenindusteed: elu-, liigituseta, teenindus-, metsa- ja õued teed.
- **Väljapääsupunktid** on kohaliku tee ja riigitee liitumispunktid — kohaliku võrgustiku „uksed" riigimaanteele. Valga vallas tuvastati neid **1 048**.
- Iga teede sõlme jaoks leitakse **lähim väljapääsupunkt** (mitme lähtepunktiga lühima tee algoritm, võrgustiku kauguse järgi) → igal sõlmel on tagatud (või puuduv) juurdepääs riigiteedevõrku.
- **Teedegrupid**: omavahel seotud kohalike teede komponendid. Valga vallas 616 gruppi (nt VAL_0001: 228 sõlme, 37,6 km). Iga grupp on iseseisev teenindusüksus, millel on üks või mitu väljapääsu riigiteele.
- **Rahvastiku jaotamine** võrgule: eluruumid (aadressiga hooned riiklikest registritest) omistatakse lähimale teesõlmele (max 300 m; katastriüksuse piiri kaudu taluõuede puhul). Kalibreeritakse Rahvastikuregistri ametliku rahvaarvuga (Valga 14 813).

**Vastus:** juurdepääs loetakse tagatuks, kui igal juurdepääsu vajaval objektil (eluruum) on ühendus kohaliku teedevõrgu kaudu vähemalt ühe väljapääsupunktini riigiteel. Tagatuse mõõdikud: kaugus väljapääsupunktini (teeklasside kaalutud takistus), teenindatavate sõlmede arv, teedegrupi struktuur.

### 2. Millised on probleemid?

Probleemid tuvastatakse võrgustiku analüüsi tulemusel, kombineerides **omandisuhteid** (kataster + teeregister) ja **kasutusnõudlust** (rahvastik, liikumised):

- **Juurdepääsu puudumine / lõksu jäämine:** teelõigud ja sõlmed, millel puudub igasugune ühendus väljapääsupunktini (sild-lõigud; eraldatud komponendid). Valga vallas 194 kriitilist lõiku, lõksus jääv rahvastik 1 638 (riikliku aadressiregistri järgi 559).
- **Erateed avaliku juurdepääsu tagamisel:** juurdepääsutee läbib eraomandis olevaid kinnistuid (tüpoloogia B ja D — naaberkinnistu läbimine); omandivormi info pärineb katastriüksuste omandist (eraomand, riigiomand, munitsipaalomand, segaomand jt) ja teeregistri omandisuhetest. Tööriist kuvab iga teelõigu omandivormi (katastri ja teeregistri alusel).
- **Haavatavus:** väljapääsupunkti või teelõigu sulgumisel tekkiv ümbersõit — keskmine/maksimaalne ümbersõit, olulise ümbersõidu osakaal (>2×), lisainim-kilomeetrid päevas (ühiskondlik lisakulu). Isoleeritud komponendid ainsa väljapääsuga on kõige haavatavamad.
- **Ebapiisav / ebaühtlane liikluskoormuse info:** kohalike teede kohta puuduvad loendused; kaudne koormus (päevased sõidud, sõidud kilomeetri kohta) on hinnatav gravitatsioonimudeliga, kuid absoluutne tase vajab kalibreerimist; põhimaanteedel domineerib transiit, mida lokaalne mudel ei hõlma (valideerimise piirang).
- **Õiguslik-praktiline segadus:** erateed, mis on vajalikud juurdepääsude tagamiseks, ent ei ole määratud avalikuks kasutamiseks (EhS § 94); nimekirja ja tegeliku olukorra erisused (Valga: 452 teed/tänavat, 320,7 km; 93% kruusateed väljaspool linna).

### 3. Kuidas neid probleeme lahendada? (mudel)

Lahenduseks on **andmemudel + tööriist**, mis ühendab teedevõrgu graafianalüüsi, omandisuhted ja kasutusnõudluse:

- **Graafimudel:** teedevõrgustik = graaf (servad = teelõigud, tipud = ristmikud/ühenduspunktid), servadel takistuskaal (teeklassi järgi: elu-/teenindusteed 4.0, metsateed 5.0, tugimaanteed 1.8 … põhimaanteed 1.0).
- **Gravitatsioonimudel (liikumiste jaotus):** liikumised jaotatakse väljapääsupunktide vahel ilma sihtpunkti eelistuseta — iga sõlme jaoks parim väljapääs = argmin(takistus − 1000·ln(rahvastik+1)), α = 1000 m; päevased sõidud = 2,0 × rahvastik.
- **Koormamine:** lõikude koormus = teenindatavate sõlmede sõitude summa (kõik-või-mitte-midagi jaotus) → päevased sõidud ja sõidud kilomeetri kohta iga kohaliku teelõigu kohta.
- **Omandi sidumine:** iga teelõik seotakse teealuse katastriüksuse omandivormiga (Maa-ameti avaandmed) ja teeregistri omandisuhtega → tuvastatakse eraomandis olevad teelõigud avaliku juurdepääsu marsruutidel.
- **Väljund:** tulemustabelid (teed, kinnistud, väljapääsupunktid, aadressid) + interaktiivne veebikaart (Liiklusatlas) + PDF-raport omavalitsusele → **otsustustugi** avalikuks kasutamiseks määramisel ja teehoolduse prioriseerimisel.

**Vastus:** probleemide lahendamiseks töötati välja universaalne, avalikele andmetele tuginev mudel-tööriist, mis võimaldab omavalitsusel (a) tuvastada juurdepääsuta objekte, (b) leida probleemsed (eraomandis) teelõigud, (c) hinnata liikluskoormust kaudselt ja (d) määrata elamutele kõige optimaalsem juurdepääs (lühim tee / kõige vähem kinnistuid läbiv tee).

---

## Tulemused

### 1. Töötati välja analüüsimeetod

Välja töötati **avalikele andmetele tuginev analüüsimeetod** kohaliku teedevõrgu ja juurdepääsetavuse hindamiseks:

- **Andmeallikad (kõik avalikud):** OpenStreetMap (teed, hooned, aadressid), riiklik aadressiregister, Ehitisregister (eluruumid), Maa-ameti kataster (omand, sihtotstarve), Teeregister (teede omandisuhted), Rahvastikuregister (kalibreerimine), Transpordiameti liiklusloendus (valideerimine).
- **Töövoog:** võrgustiku moodustamine → klassifitseerimine (riigiteed vs kohalikud) → väljapääsupunktid (kohalik ∩ riigitee) → teenindusalad (mitme lähtepunktiga lühima tee algoritm) → rahvastiku jaotamine (hoonepõhine, kalibreeritud) → gravitatsioonijaotus → koormamine → haavatavusanalüüs → omandi sidumine → eksport (GeoPackage/GeoJSON/PDF).
- **Valideerimine:** kaudsed hinnangud võrreldi Transpordiameti 2025. aasta loendustega (n=1556): järjestuskorrelatsioon 0,287 kõik; kõrvalmaanteedel 0,316 (log-log 0,337); teisaldatav loendus 0,379/0,387; põhimaanteedel negatiivne (−0,587) — transiidi piirang.

### 2. Kirjeldati probleeme ja koostati klassifikatsioon

Probleemistik kaardistati ja klassifitseeriti süstemaatiliselt:

- **Juurdepääsetavuse põhitüübid (A–D):** A — otsene juurdepääs riigiteele; B — juurdepääs läbi naaberkinnistu (üks tee); C — mitu teed, üks otsene; D — mitu teed, kõik läbi naaberkinnistute. Variandid B ja D vajavad servituuti/kohtulahendit.
- **Probleemsete teelõikude klassifikatsioon:** kriitilised (sild-)lõigud — eraldavad sõlmi; teisejärgulised kriitilised — suur ümbersõit; isoleeritud komponendid — ainus väljapääs (lõksu jäämine); eraomandis lõigud avaliku juurdepääsu marsruudil.
- **Kvantitatiivne pilt (Valga vald):** 1 048 väljapääsupunkti, 616 teedegruppi, 6 779 kohalikku teelõiku, 194 kriitilist lõiku, lõksus jääv rahvastik 1 638 (riikliku aadressiregistri järgi 559), haavatavad väljapääsud 30 (+356 isoleeritud), lisainim-kilomeetreid ~2 248/päev.
- **Avaliku huvi kriteeriumid (6):** teenindab ≥2 hoonestatud maaüksust; ühendus avalikult kasutatavate teede vahel; avalik objekt; ainuke võimalus tehnovõrgu teenindamiseks; ühistranspordi/koolibussi liin; muud kaalukad asjaolud.

### 3. Töötati välja mudel, mille abil omavalitsusel on võimalik määrata elamutele kõige optimaalsem juurdepääs

- **Mudel** ühendab teedevõrgu graafi, omandisuhted ja rahvastikuandmed; on **universaalne ja dünaamiline** — kriteeriume (elamumaa olemasolu, püsielanike arv jt) saab vahetada ilma metoodilist põhialust muutmata.
- **Optimaalse juurdepääsu kriteeriumid:** lühim tee (põhikriteerium) ja kõige vähem kinnistuid läbiv tee; alternatiivsete marsruutide järjestus (lühim = 1, 2, …) mitme väljapääsu korral.
- **Rakendus:** interaktiivne veebikaart (Liiklusatlas — kaardirakendus; valla valija, kihid: riigiteed, kohalikud teed, väljapääsupunktid, teedegrupid, katastriüksused) + PDF-raport (kriitilised lõigud, koormus, omand) + masinloetavad tabelid (CSV/GeoPackage).
- **Kasutus:** Valga vallas tööriist on kasutusel ning kinnitatud ekspertide ja ametnike poolt; meetod on ülekantav teistele Eesti omavalitsustele (Otepää, Võru, Tõrva analüüsitud; 79 omavalitsust registris).

---

## Kuidas see ühendub eelneva materjaliga

| Materjal | Panus siia plokki |
|---|---|
| Valga aruanne (2023) | 14-sammuline töövoog, andmemudel (13 tabelit), juhend, tüpoloogia, kriteeriumid |
| Draft (250717) | Artikli struktuur, abstract'i loogika (Eesmärk/Lähenemine/Järeldused/Originaalsus) |
| Liiklusatlas (tööriist + kood) | Graafi/gravitatsiooni/koormuse/haavatavuse loogika, omandi sidumine, veebirakendus, valideerimine |
| Kirjanduse otsing | Õiguslik raamistik (juurdepääsuta kinnistud), võrdlus (Poola 41,2% — allikas kontrollida), uudsusväide |

---

## Märkused edasiseks

- Uurimisküsimuste ja tulemuste ploki **ingliskeelne versioon** TRAS-i jaoks vormistada hiljem (struktureeritud abstract).
- Kinnitus: 41,2% (40 649) Poola figuuri allikas veel lahtine — vt `Kirjanduse otsing - sarnased publikatsioonid.md`.
- Tulemused vajavad täpseid arve Valga uuringust (kui on saadaval), et asendada näitlikud väärtused.
