---
tags:
  - statistika
---
Bernoulli jaotus on üks lihtsamaid ja põhilisi tõenäosusjaotusi tõenäosusteoorias ja statistikas. See kuulub diskreetsete jaotuste hulka ja kirjeldab sellise juhusliku katse tulemust, millel on **ainult kaks võimalikku väljundit** – tavaliselt nimetatakse neid "edu" ja "ebaedu", "1" ja "0" või "jah" ja "ei". Jaotus on saanud nime Šveitsi matemaatiku Jacob Bernoulli järgi.

**Peamised omadused:**

- **Parameeter p** – see on edu tõenäosus (0 ≤ p ≤ 1). Näiteks kui viskame ausat münti, siis p = 0,5 (kulli tõenäosus).
- **Tõenäosusfunktsioon**:
  - P(X = 1) = p
  - P(X = 0) = 1 - p
- **Oodatav väärtus (keskväärtus)**: E(X) = p
- **Dispersioon**: Var(X) = p(1 - p)

**Näited Bernoulli jaotusest:**

- Mündivise (kull või kiri)
- Kas konkreetne klient ostab toote (ostab või ei osta)
- Kas testi tulemus on positiivne (haigus esineb või mitte)
- Kas valimisse sattunud ese on defektne

**Seos teiste jaotustega:**

- Kui sooritada mitu sõltumatut Bernoulli katset (sama p väärtusega), siis nende edukate katsete koguarv järgib **binoomjaotust**. Teisisõnu: Bernoulli jaotus on binoomjaotuse erijuht, kus katsete arv n = 1.
- Samuti on see seotud geomeetrilise ja negatiivse binoomjaotusega.

### Seotud mõisted:
 - [[Binoomjaotus]]
 - [[Logistiline regressioon]]
 - [[Negatiivne binoomjaotus]]
 - [[Geomeetriline binoomjaotus]]
